Gvaranu valoda
Gvaranu valoda (Avañe'ẽ) ir tupu saimes valoda. Gvaranu valodu galvenokārt lieto gvarani, un tā ir pēc pratēju skaita lielākā tupu saimes valoda. Gvaranu valoda ir viena no divām Paragvajas valsts valodām, kā arī Argentīnas provinces Korjentesas oficiālā valodā. Brazīlijā tai ir piešķirts reģionālās valodas statuss. Gvaranu valoda ir arī viena no trim ekonomiskās un politiskās savienības Mercosur oficiālajām valodām.
Gvaranu valoda Avañe'ẽ | ||
---|---|---|
Izruna: | IPA: [ʔãʋ̃ãɲẽˈʔẽ] | |
Valodu lieto: | Paragvaja, Argentīna, Brazīlija, Bolīvija | |
Pratēju skaits: | 4,85 miljoni (1995) | |
Valodu saime: | tupu tupu-gvaranu Gvaranu valoda | |
Rakstība: | latīņu alfabēts (gvaranu ortogrāfija) | |
Oficiālais statuss | ||
Oficiālā valoda: | ![]() ![]() ![]() | |
Regulators: | Gvaranu valodas akadēmija | |
Valodas kodi | ||
ISO 639-1: | gn | |
ISO 639-2: | grn | |
ISO 639-3: | dažādi: nhd — čiripa gui — Bolīvijas austrumu gvaranu gun — Mbja gvaranu gug — Paragvajas gvaranu gnw — Bolīvijas rietumu gvaranu | |
Piezīme: Šī lapa var saturēt IPA fonētiskās rakstzīmes unikodā. Bez pilnīga renderēšanas atbalsta vajadzīgo simbolu vietā var redzēt jautājuma zīmes, kastes vai citus simbolus. |
🔥 Top keywords: SākumlapaSpecial:SearchBaiba BražeLatvijaSpecial:RecentChangesEiropas SavienībaKarless PudždemonsE-klase2024. gada Pasaules čempionāts hokejāApvienoto Nāciju OrganizācijaRīgaNATOVispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētkiEvika SiliņaVikipēdija:KontaktiOtrais pasaules karšLatvijas administratīvais iedalījumsStarptautisko tālsarunu kodu sarakstsMarija AntuaneteKrievijaBrīvības piemineklisLatvijas TelevīzijaSauleRaimonds PaulsLatvijas ezeru uzskaitījumsImants ZiedonisKaķisRaimonda Paula dziesmasZodiaksZemeRūdolfs BlaumanisI Vispārīgie latviešu Dziedāšanas svētkiLucavsalaJānis CimzeRainisMeža pūceApvienotā KaralistePavasarisSaules sistēma